Концептуалізація кураторських методів П. Гудімова (професійно-академічне інтерв’ю)
DOI:
https://doi.org/10.31866/2617-7943.2.1.2019.172517Ключові слова:
кураторство в Україні, українське кураторство, моделі кураторства, музейне кураторство, музейництво, музей, методи кураторства, кураторська емпірика, музеологія, музеєзнавство, практика кураторства, теорія кураторства, кураторське інтерв’юАнотація
Мета статті. З’ясувати, виходячи із досвіду П. Гудімова, які кураторські моделі є найбільш продуктивними. Методологія. Концептуалізація досвіду, скептичний емпіризм, науковий критицизм. Наукова новизна. Це дослідження є першою спробою наукової концептуалізації професійного інтерв’ю. Показано, що суть кураторської практики полягає не у візуалізації популярних наративів, а у специфічній дослідницькій роботі, що створює нові смисли. На думку П. Гудімова, можна розглядати кураторську практику як «дизайнування мислення». Висновки. За результатами дослідження було з’ясовано, що кураторство, в тому числі музейне, має творчу природу. Саме тому, навряд чи можна вести мову про буквальне відтворення певних кураторських практик. Доцільно поставити питання про методологію кураторства. Кураторські підходи мають авторську природу і не перебувають у прямій конкуренції. Основним мотивом кураторів можна вважати самовираження. Проте, на думку П. Гудімова, вкрай важливим є метод заперечення: як у побудові кураторської репрезентації, так і у формуванні авторського творчого методу. Авторський кураторський метод потрібно перманентно стресувати. Метод заперечення, ширше, метод апробації («проб і помилок»), є інтегральним для кураторства, мистецьких практик, науки та емпіричного освоєння навколишнього світу. З точки зору П. Гудімова, інтенсифікувати апробацію можна шляхом подолання шаблонів («шаблонаріуму»), що, зокрема, проявляється у синтезі непоєднуваних (на перший погляд) явищ, матеріальних об’єктів, ідей. Найбільш інноваційним П. Гудімов називає дослідницький підхід до кураторства. У зв’язку з цим, перспективними є подальші дослідження наукової складової кураторського процесу.Посилання
George, A. (2017). The Curator’s Handbook: Museums, Commercial Galleries, Independent Spaces. (L. Rechnaia, Trans.). Moscow: Ad Marginem Press [in Russian].
Herman, Ye.S. (2016). Kuratorska praktyka v suchasnomu mystetstvi. Svitovyi dosvid ta ukrainskyi kontekst [Curatorial practice in contemporary art. World experience and Ukrainian context]. (PhD thesis). National Academy of Fine Arts and Architecture, Kyiv [in Ukrainian].
Magiciens de la terre. (n. d.). Wikipedia: The free encyclopedia. Retrieved from https://en.wikipedia.org/wiki/Magiciens_de_la_terre [in English].
Metropolis. Mynuli utopii maibutnoho [Metropolis. Past utopia of the future]. (2018). Ya Gallery. Pavlo Gudimov Art Center. Retrieved from http://yagallery.com/exhibitions/metropolis-minuli-utopiyi-majbutnogo [in Ukrainian].
Miziano, V. (2014). Piat lektcii o kuratorstve [Five curatorial lectures]. Moscow: Ad Marginem Press [in Russian].
Nosko, K., & Luk’ianets, V. (2017). De kuratorstvo [De Curation]. Kharkiv: IST Publishing [in Ukrainian].
O’Neill, P. (2015). The Culture of Curating and the Curating of Culture(s). (A. Borovikova, Trans.). Moscow: Ad Marginem Press [in Russian].
Obrist, H.U. (2008). A Brief History of Curating. Zurich: JRP|Ringier [in English].
Poliakov, T. (1997). Kak delat muzei? (O metodakh proektirovaniia muzeinoi ekspozitcii) [How to make a museum? (On the methods of designing a museum exhibition)]. Moscow: Russian Institute for Cultural Research [in Russian].
Poliakov, T. (2003). Mifologiia muzeinogo proektirovaniia, ili “Kak delat muzei?” – 2 [The mythology of museum design, or “How to make a museum?” – 2] [Monograph]. Moscow: Russian Institute for Cultural Research [in Russian].
Poliakov, T. (2017). Metody i tekhnologii sozdaniia muzeinykh ekspozitcii v Sovetskoi Rossii (1918–1991) [Methods and technologies for creating museum exhibits in Soviet Russia (1918–1991)]. ArtGuide. Retrieved from http://artguide.com/posts/1389?page=3 [in Russian].
Prezentatsiia vystavky “Tini zabutykh predkiv”. UKMTs-17-03-2016 [Presentation of the exhibition “Shadows of forgotten ancestors”]. (2016). Youtube. Retrieved from https://www.youtube.com/watch?v=3ZvGrFE3wS8 [in Ukrainian].
Proekt Eneida [Project Eneida]. (2017). Ya Gallery. Pavlo Gudimov Art Center. Retrieved from https://yagallery.com/exhibitions/proekt-eneyida-2 [in Ukrainian].
Rudenko, S.B. (2017b). “Dekomunizatsiia” Muzeiu Velykoi Vitchyznianoi viiny u Kyievi: 1994 chy 2015? [“Decommissioning” of the Museum of the Great Patriotic War in Kyiv: 1994 or 2015?]. Hileya: Scientific Bulletin, 116, 266-271 [in Ukrainian].
Rudenko, S.B. (2017a). “Hibrydna” istoriosofiia v Muzei Velykoi Vitchyznianoi viiny u Kyievi (II pol. 1990-kh) [“Hybrid” historiosophy in the Museum of the Great Patriotic War in Kyiv (second half of the 1990s)]. Hileya: Scientific Bulletin, 118, 105-110 [in Ukrainian].
Rudenko, S.B. (2017c). Klasychni radianski reprezentatsii ta interpretatsii Velykoi Vitchyznianoi viiny v odnoimennomu muzei u Kyievi (“klovskyi” etap) [Classical Soviet representations and interpretations of the Great Patriotic War in the museum of the same name in Kyiv (“Klovsky” stage)]. Nizhynska starovyna, 24, 22-30 [in Ukrainian].
Rudenko, S.B. (2017d). Tekhnolohiia muzeinytskoho mystetstva Andre Malro [André Malro, Museum of Art Technology]. Issues in Cultural Studies, 33, 149-162 [in Ukrainian].
Rudenko, S.B. (2017e). “Ukrainski patrioty” proty “nimetskykh lakeiv” u reprezentatsiiakh ta interpretatsiiakh onovlenoi ekspozytsii Muzeiu Velykoi Vitchyznianoi viiny u Kyievi v 1994 r. [“Ukrainian patriots” against “German nooks” in representations and interpretations of the updated exhibition of the Museum of the Great Patriotic War in Kyiv in 1994]. Hileya: Scientific Bulletin, 117, 63-68 [in Ukrainian].
Rudenko, S.B. (2018a). Avanhardna muzeolohiia K. Malevycha: nihilizm chy innovatsiia? [Avant-garde museology by K. Malevich: nihilism or innovation?]. Culture and Contemporaneity, 1, 38-43 [in Ukrainian].
Rudenko, S.B. (2018b). Muzeina filosofiia M. Fedorova i problema naukovoi relevantnosti avanhardnoi muzeolohii A. Zhyliaieva [Museum philosophy M. Fedorov and the problem of scientific relevance avant-garde museology A. Zhilyaeva]. Notes on Art Criticism, 33, 29-36 [in Ukrainian].
Rudenko, S.B. (2018c). Potraktuvannia marksyzmu v avanhardnii muzeolohii A. Zhyliaieva. National Academy of Managerial Staff of Culture and Arts Herald, 3, 154-159 [in Ukrainian].
Rudenko, S.B. (2018d). Pro nauku i psevdonauku v muzeieznavstvi. Topical problems of History, Theory and Practice of Artistic Culture, 40, 26-34 [in Ukrainian].
Rudenko, S.B. (2018e). Problema rozuminnia kontseptsii “Uiavnoho muzeiu” Andre Malro. National Academy of Managerial Staff of Culture and Arts Herald, 2, 124–128 [in Ukrainian].
Rudenko, S.B. (2018f). Prokrustove lozhe marksyzmu dlia avanhardnoi muzeolohii [Procrustean bed of Marxism for avant-garde museology]. International Journal: Culturology, Philology, Musicology, 1(10), 57-62 [in Ukrainian].
Schubert, K. (2016). The Curator’s Egg: The Evolution of the Museum Concept from the French Revolution to the Present Day. (A. Fomenko, Trans.). Moscow: Ad Marginem Press [in Russian].
Tini zabutykh predkiv. Vystavka [Shadows of Forgotten Ancestors. Exhibition]. (2016). Ya Gallery. Pavlo Gudimov Art Center. Retrieved from http://yagallery.com/exhibitions/tini-zabutih-predkiv-vistavka [in Ukrainian].
Ty tut teper. Mykola Malyshko [You are here now. Mykola Malyshko]. (2012). Ya Gallery. Pavlo Gudimov Art Center. Retrieved from http://yagallery.com/exhibitions/ti-tut-teper [in Ukrainian].
Zamok Svirzh: Heneza [Castle Svіrzh: Genesis]. (2018). Ya Gallery. Pavlo Gudimov Art Center. Retrieved from https://yagallery.com/exhibitions/zamok-svirzh-geneza [in Ukrainian].
Zhiliaev, A. (Ed.). Avangardnaia muzeologiia [Avant-garde museology]. (2015). Moscow: V-A-C press [in Russian].
##submission.downloads##
Опубліковано
Як цитувати
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2019 Павло Гудімов, Сергій Руденко
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Автори зберігають авторські права на статтю та одночасно надають журналу право його першої публікації на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, яка дозволяє іншим особам вільно поширювати опубліковану статтю з обов’язковим посиланням на її авторів та першу публікацію.
Журнал дозволяє авторам зберігати авторські права і права на публікації без обмежень.
Автор опублікованої статті має право поширювати інформацію про неї та розміщувати посилання на роботу в електронному репозитарії установи.